Vetenskapsteori+och+metod

media type="prezi" key="os3wpra9uxvk" width="550" height="400"

=Exempel på Vetenskapssyn i befintliga uppsatser =

Den vetenskapssyn man har genomsyrar hela ens sätt att undersöka en frågeställning. Den som väljer att göra en **positivistisk** undersökning tänker sig att det finns mätbara, kvalitativa svar kring frågan som man skulle kunna hitta om man bara letade.

Den som vill göra en **hermeneutisk** undersökning tycker kanske att världen är alltför komplex för att kunna förutsäga eller förklara. Hen vill istället måla upp en bild av hur någon eller några väljer att förhålla sig till ett eller flera fenomen - kanske för att påvisa att världen är komplex och tolkningsbar.

Om man istället väljer att göra en **kritisk** undersökning så har man ofta något man brinner för att förändra i bakhuvudet - en värdering kring att det finns fel i vårt samhälle som man vill påvisa och göra folk medvetna om. Man vill hitta bevis för att man har rätt.

Nedan finns några exempel på befintliga uppsatser man kan hitta på nätet. Läs och se om du kan identifiera vilken vetenskapssyn som genomsyrar de textutdrag jag har valt.

Exempel 1
"**1.2 Aim** The purpose of this study was to investigate if intensive use of facebook can be linked to development of depressive symptoms among young adults in Gävle. The author hopes to investigate this through understanding if there is any linkage between how young adults use facebook and their psychological wellbeing. This will be investigated by use of three research questions which the author judges to be relevant for the study.

The research questions were formulated in order to assist in achieving the aim. The questions chosen for this study are: Q1. How frequent do young adults in Gävle log on to facebook? Q2. What is the relationship between using facebook and depressive symptoms among young adults in Gävle? Q3. What differences are there between gender in relation to question 1and 2 above?
 * 1.2.1 Research questions **

Using the “X affects Y” theoretical models, variables such as facebook frequency and gender, X variables that are independent while dependent variables Y in this study are social comparison on facebook and self-esteem. This study aims to investigate if intensive use facebook can be linked to the development of depressive symptoms. In this case the author chose to focus on Self- esteem and social comparison on facebook. Does facebook intensity upgrade or down grade a user’s self-esteem?
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">1.2.2 Hypotheses **

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Does high intensity lead users to compare themselves with others on facebook and in turn develop lower self- esteem? Or do users with higher levels of comparison on facebook tend to have lower self-esteem? These are the questions that the author tries to answer in this study and the hypotheses are:

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">H1. Facebook intensity is negatively correlated with self-esteem.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">H2. Facebook intensity is positively correlated with social comparison on facebook.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">H3. Social comparison is negatively correlated with Self- Esteem.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">H4. H1, H2, H3 will not be equally true for females and males."

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Här hittar du svaret:

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">[|Is Facebook depressing?]

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Exempel 2:
<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">" Syftet är att genom ett [...] perspektiv få en djupare förståelse om bakgrunden till hög personalomsättning inom socialtjänstens barn- och ungdomsvård samt vad som skulle kunna motverka detta.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Studiens syfte mynnar ut i följande frågeställningar:

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;"> Vad beskriver de tidigare socialsekreterarna som avgörande för sitt beslut att lämna sin anställning?

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;"> Beskriver de tidigare socialsekreterarna några faktorer som kunde ha fått dem att stanna kvar i sitt arbete?"

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Här hittar du svaret:

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">[|Varför slutar de?]

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Exempel 3:
<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">"1.1 Syfte och frågeställningar

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Vi har valt att i detta examensarbete fokusera på medias bild av socialtjänsten. Studien av de diskurser media framställer av socialtjänsten kommer att utgå från en lokaltidning. Syftet med detta examensarbete blir därför att undersöka vilka diskurser som kan identifieras i en lokaltidnings framställning av socialtjänsten. Utifrån detta syfte är frågeställningarna följande:

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;"> I vilka sammanhang nämns socialtjänsten i en lokaltidning?

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;"> Hur beskriver en lokaltidning socialtjänsten?

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">1.2 Uppsatsens relevans för socialt arbete

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Vi ser uppsatsen som relevant för socialt arbete då vi genom att belysa på vilket sätt och i vilka sammanhang media beskriver socialtjänsten har möjlighet att skapa en medvetenhet hos både media och allmänheten om vilken bild som skapas av socialtjänsten och vad denna bild kan <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">medföra. Vi tänker att de attityder allmänheten bemöter socialtjänsten med kan påverka socialtjänstens arbete. Om bilden media ger av socialtjänsten påverkar allmänhetens attityder gentemot socialtjänsten tänker vi att det är viktigt att både media och allmänheten erhåller en ökad medvetenhet om detta."

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Här hittar du svaret:

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">[|Medias bild av socialtjänsten]

=<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Problemformulering och metod =

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Att formulera sitt "problem" för sin vetenskapliga undersökning upplever många är det kanske svåraste av allt i processen. För att formulera sig på rätt sätt bör man tänka på följande:

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">1. Det ska vara en formulering som täcker in de "krav" den valda vetenskapssynen har. <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; line-height: 1.5;">2. Det ska vara en formulering som innebär att man måste **arbeta** med sin undersökning - inte bara beskriva något. <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">3. Det ska finnas en poäng med ditt problem - svaret ska ge läsaren en aha-upplevelse - "Det var intressant, det här visste jag inte...."

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Man brukar inleda sitt arbete mot en bra problemformulering med att bestämma sig för ett tillämpningsområde som man är nyfiken på. När man har hittat ett dylikt område - säg Idrottspsykologi - så behöver man bestämma vilka förhållanden eller omständigheter inom området som man är nyfiken på. Det kan då t ex vara prestation och kapacitet under press. Eventuellt kan man också fundera över om man har någon hypotes eller någon idé/tro kring fenomenet som man vill testa huruvida det stämmer. Har man en hypotes så kan det vara ett avstamp i en positivistisk undersökning. Har man bara en vag idé så kanske det är början på något hermeneutiskt eller kritiskt. Min hypotes skulle t ex kunna vara att jag tror att man presterar bättre och har högre kapacitet under press om man har vilat ordentligt dygnen innan man ska prestera. Detta skulle kunna vara min utgångspunkt för att sätta upp frågeställningen/problemformuleringen Hur kan man förklara idrottsprestationers koppling till kroppslig vila?

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Om man inte hittar den perfekta problemformuleringen när man inleder sitt arbete så är det oftast inte hela världen. En problemformulering kan beskrivas som ett "work in progress" som man stöter och blöter och håller på med under hela sin arbetsprocess. Man kan se den första problemformuleringen som man skapar som en "arbetsformulering" som ska avgränsa och ringa in **vad** det är man ska arbeta med i sin undersökning.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">[|Metoddoktorn om hur man skriver examensarbete]