Ps2b+-+Psykologiska+tillämpningsområden

Kursen Ps2b
Kursen Ps2b är till för att eleven ska se inom vilka tillämpningsområden psykologin som vetenskap fungerar. Ett tillämpningsområde är ett område där man får använda sig av (tillämpa) sina psykologikunskaper. Detta kan ske på många olika sätt. En idrottscoach kan använda sig av kunskaper kring motivation och prestation (hämtat från det kognitiva perspektivet) för att förbättra psyket hos dem hen handleder. En forskare i neurologi använder sig av sina kunskaper inom biologisk psykologi för att forska fram nya upptäckter i nervsystemet. En socionom kan använda sig av olika humanistiska teorier då hen möter sina klienter. Inom Ps2b ska DU få chansen att fördjupa dig inom något eller några områden av psykologin som du har tyckt varit intressanta eller undersöka något som du tycker att vi inte har gått igenom alls.

Kursen innebär som helhet alltså att **varje** elev ska fördjupa sig inom något som hen är intresserad av. Detta betyder att alla elever väljer ett tillämpningsområde, minst en lämplig bok att ta teoriavstamp ur, för att sedan under läsårets gång utföra en vetenskaplig - teoretiskt baserad - studie. Denna studie ska utmynna i en vetenskaplig uppsats som i sin tur ska bli opponerad på - helt enligt den modell man arbetar enligt på universitetet. När kursen närmar sig sitt slut kommer varje elev således också att få läsa någon annans vetenskapliga uppsats och göra en opponering på den.

På Klara Södra är det möjligt att samköra kursen Ps2b med gymnasiearbetet. Eftersom arbetssättet är liknande i båda kurserna så kan man med fördel välja att göra dem tillsammans. Vill man INTE samköra kurserna så förväntas man göra dels en uppsats inom ramen för Ps2b och dels en uppsats inom ramen för Gymnasiearbetet. Ifall man vill samköra men är mycket intresserad av att få in t ex sociologiska eller samhällsvetenskapliga aspekter i sitt arbete så är detta möjligt.

Titta igenom tidsplaneringen nedan för att få en uppfattning om omfattningen och arbetets upplägg. Varje vecka innebär två lektioner - en för Ps2b och en för Gymnasiearbetet.

Tidsplanering Läsåret 15-16

Upplägg av de två kurserna - enskilt eller gemensamt
Gymnasiearbetet bedöms för sig enligt sina kriterier på skala F-E. Psykologi 2b bedöms för sig på sina kriterier på skala F-A. I vissa fall sammanfaller kriteriekraven i de två kurserna med varandra - i vissa fall skiljer de. Till exempel fokuserar Gymnasiearbetet på att man ska visa att man klarar att arbeta i en process, med planering och revidering och andra delar som ingår. Därför finns 4 avstämningspunkter under året. Man kan missa 1 avstämningspunkt men ändå bedömas klara sin process men har man missat 2 kommer man inte kunna få betyg i Gymnasiearbete. Observera att detta INTE betyder att man inte kan få betyg i Ps2b eftersom process INTE bedöms i den kursen. Se kursmatrisen för kursen Ps2b nedan.

Kursmatris Ps2b

Närvaro på lektionerna är obligatorisk. I Schoolsoft och i Tidsplanen i Classroom finns planeringen. Litteratur för kursen ordnas antingen av lärarna/handledarna eller av er själva genom att ni söker på bibliotek. Det finns en bokvagn med många intressanta titlar. För att godkännas i Ps2b förväntas man ha minst EN mer avancerad källa i form av en bok. Uppsatser på nätet och gymnasieläromedel kan vara kompletterande och är önskvärda för nyansering.

**Tillämpningsområden **
Psykologi är ett ämne vars kunskaper är till för att användas i det dagliga mötet mellan människor. Inom väldigt många områden idag finns det någon eller några med goda psykologiska kunskaper vars utbildning efterfrågas för att förstå skeenden eller besvara frågeställningar. Nedan finner du en lista på olika tillämpningsområden där man kan tänka sig att det är möjligt att göra en enklare vetenskaplig undersökning. Några av områdena har mycket pågående forskning här i Sverige, några har mindre pågående forskning. Om du själv vet ett tillämpningsområde eller ett ämne som du är nyfiken på att undersöka och det inte står med i listan så kan du prata med din handledare för att se om det är möjligt att välja det.

Förslag på tillämpningsområden och undersökningar

**Psykologiska förklaringsmodeller **
Enligt psykologiguiden.se så är en förklaringsmodell "Modell med vars hjälp man åskådliggör vissa psykologiska samband eller processer i form av en förenklad bild, ett diagram, en miniatyr eller rent verbalt i en schematisk beskrivning eller programförklaring. Ett exempel är Sigmund Freuds (1856-1939) modell av psyket som en apparat bestående av tre skilda funktioner, jaget, överjaget och detet. Ett annat exempel är de behandlingsprogram som utformas i olika syften, t ex Minnesotamodellen för behandling av alkoholism."

Förklaringsmodeller är mycket viktigt när man gör ett vetenskapligt arbete. De är utgångspunkten ur vilka man undersöker något. Man kan välja att undersöka en eller flera förklaringsmodeller och man kan i sin undersökning antingen utgå från att man vill testa huruvida förklaringsmodellen fungerar eller inte men man kan också använda förklaringsmodeller för att tolka och förstå olika fenomen eller utsagor från människor.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Ex: Jag vill veta huruvida Freuds förklaringsmodell kring dålig impulskontroll och ett svagt överjag är sant och gör därför enkäter där jag ber ett antal ungdomar beskriva sina hemförhållanden utifrån frågor om hur många regler de har, hur stränga föräldrar de har och hur de ser på moral och lag. Sedan ber jag dem skatta hur impulsiva de bedömer att de själva är på en skala 1-10. Om de som bedömer sig själva som mest impulsiva också har svarat att de har mycket få regler hemma, inte så stränga föräldrar och att de inte lägger så stor vikt vid lagar och moral så kan jag tolka det som att Freuds förklaringsmodell kanske stämmer.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Om jag å andra sidan i en intervju med en person får höra att hen har stora problem med impulskontroll och att hen uttrycker att hen aldrig fick lära sig om moral, lagar och regler i sitt barndomshem så kan jag använda Freuds förklaringsmodell för att tolka och förstå vad personen precis har sagt: en uppväxt utan regler och styrning verkar kunna ge effekten att man blir mer impulsstyrd helt enligt Freuds förklaringsmodell.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Maslow som förklaringsmodell

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Materialsamling

 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Motivation och drivkrafter **

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">UR-motivation och drivkrafter




 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Familjepsykologi **

Om Acceptance and Commitment Therapy


 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Kulturpsykologi **

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Jerome Bruner om kulturpsykologi


 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Genuspsykologi **



<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Bra sajt om pågående forskning på Karolinska
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Kriser **

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Uppsats med förklaringsmodeller kring missbruk
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Missbruk **